h
2011

	Ruspolitisk handlingsplan	

Meldal Kommune
Innholdsfortegnelse

												Side
Innhold											2
Forord 											4
1.	Innledning										4
1.1.	Definisjoner									4
1.2.	Lovgivning									5
1.3.	Kommunens arbeid med planen						5
1.4.	Målsetninger									6
1.5.	Sammendrag									6
2.	Beskrivelse av rusmiddelsituasjonen						7
2.1.	Fakta om rusmiddelsituasjonen på landsplan – kort oversikt		7
2.2.	Fakta om rusmiddelsituasjonen i Meldal					8
2.3.	Utsalgssteder for alkohol og skjenkebevillinger i Meldal Kommune	9
3.	Mål og strategier									10
3.1.	Nasjonale mål og strategier							10
3.2.	Visjon										12
3.3.	Mål for rusmiddelarbeidet i Meldal Kommune				12
3.4.	Strategier									12
4.	Tiltak											13
4.1.	Videreføring av eksisterende tiltak						13
4.2.	Nye forebyggende tiltak							14
4.3.	Tiltak for å begrense tilgjengeligheten av alkohol				15
4.4.	Tiltak for å hjelpe og behandle rusmiddelmisbrukere			15
4.5.	Sosialtjenestens og kommunens ansvar for rusmiddelbrukere		16
4.6.	Skjematisk oppsett av tiltak og ansvar					18
5.	Gjennomføring og oppfølging av planen						22
5.1.	Videre arbeid med planen og rullering					22
5.2.	Planens økonomiske konsekvenser						22
5.3.	Ansvar for oppfølging av planen						22
Evaluering										22

6.	Ressurser										23
7.	Vedlegg										24
7.1.	Uttalelser fra ulike etater og utvalg						24
7.2.	Utdrag av noen aktuelle nasjonale lover					28
7.3.	Retningslinjer for kommunale bevillinger til salg og skjenking av 	alkoholholdig drikke i Meldal Kommune.					29

Forord
Hovedutvalg for Oppvekst, Helse og Omsorg vedtok den 10.02.2009 at ruspolitisk handlingsplan for Meldal Kommune skal rulleres. Det ble vedtatt at et utvalg bestående av representanter fra ulike etater og organer, sammen skal utgjøre en tverrfaglig arbeidsgruppe som skulle utarbeide planen. Rådmannen legger utvalgets forslag til ruspolitisk handlingsplan fram for politisk behandling.

1.	Innledning
Etter revidering av alkohollovgivningen i 1997 ble alle kommuner pålagt å utarbeide alkoholpolitiske handlingsplaner. Det anbefales av Sosial og helsedepartementet at det utarbeides en helhetlig plan som ikke bare omfatter alkohol, men rusmidler som helhet. For Meldal Kommune utarbeides det derfor en ruspolitisk handlingsplan som omfatter både alkohol og narkotiske stoffer. Det legges tilrette for et tverrfaglig samarbeid mellom ulike etater, med et ønske om å redusere forbruk, forebygge misbruk og ellers begrense problemer knyttet til rusmidler. 

1.1	Definisjoner
Rusmidler defineres etter alkoloven § 1-3 og Legemiddelloven § 2 og 4 som alkohol, narkotika, samt skadelig og feil bruk av legemidler.
Rusmiddelmisbruk forstås som overdreven eller skadelig bruk av rusmidler, slik at det går utover viktige livsområder som familie, helse, arbeid, økonomi, boforhold, velferd m.m. Misbruket blir mer omfattende jo flere livsområder som rammes. Fra et familieperspektiv kan man si at det eksisterer et rusproblem når det nytes rusmidler på en slik måte at det går utover andre oppgaver og funksjoner som skal ivaretas i familien. Og når følelsesmessige bånd mellom mennesker belastes og forstyrres.
Med avhengighet forstår vi ett sett av fysiologiske, atferdsmessige og kognitive fenomen som medfører at bruk av et stoff eller en gruppe stoff får høyere prioritet i dagliglivet enn aktiviteter som tidligere hadde størst verdi. Et viktig trekk ved avhengighet er at trangen til å innta rusmidler, alkohol eller tobakk, som ofte er sterk eller overveldende. Gjenopptak etter bruk etter lengre tids avhold fører til at avhengighetssyndromet gjenoppstår raskere enn tilfellet er hos ikke avhengige.
Forebygging vil si tiltak for å redusere risikoen for at et problem oppstår, eller videreutvikles i en negativ retning.

1.2	Lovgivning
Den norske lovgivningen gir enkelte rammer for rusmiddelpolitikken til kommuner. Kommunene er pålagt å løse en rekke oppgaver knyttet til rusmidler. Det gjelder blant annet følgende lover:
•	Lov av 2. juni 1989 nr 27, om omsetning av alkoholholdig drikke
•	Lov av 13. desember 1991 nr 81, om sosiale tjenester mv.
•	Lov av 2 juli 1999 nr 61, om spesialhelsetjenesten mm.
•	Lov av 19. november 1982 nr 6, om helsetjenester i kommunene.
•	Lov av 17. juli 1992 om barnevernstjenester
•	Lov av 5. august 1994 om vern av smittsomme sykdommer.
•	Kriminalitetsforebyggende arbeid i politiet
•	Lov av 2. juli 1999 nr 62 om etablering og gjennomføring av psykisk helsevern
•	Rundskriv 1-36/2001 Tjenester til mennesker med psykiske lidelser og omfattende rusmiddelbruk

1.3	Kommunens arbeid med planen
Den første ruspolitiske handlingsplanen for Meldal Kommune ble lagt frem i 2004. Denne ble vedtatt rullert i kommunestyret i 2009, og det ble satt ned et ruspolitisk utvalg som består av ulike etater og personer knyttet til kommunalt, sosialt og helserelatert arbeid i kommunen. 
Disse har vært med i prosessen med å utarbeide planen:
Ola Bjørkøy - leder OHO
Toril Fridtjofsen - nestleder OHO
Karin Hjulstad - psykiatrisk sykepleier
Christian Rindal Hoel – representant ungdomsrådet
Anne Mari Svinsaas – Meldal Frivillighetssentral
Ola Svorkdal Hess – MOT
Brynjar Einum – Lennsmannen i Meldal
Nina Jordet – Helsestasjonen
Per Melien – Kommunelege
Ellen Wahlmann – Barnevernet
Liv Bente Resell – Meldal Ungdomsskole og Løkken Barneskole
Anne Sølberg Engstrøm – Meldal VGS
Tina Marie Bjørnstrøm – NAV
Kari Høve – NAV 
Mari Nordvoll – NAV

Planen er en revidering og videreføring av den eksisterende planen, og en del av det samme innholdet er tatt med videre. Utvalget har vurdert hva som fortsatt bør være med, og ellers kommet med forslag til endringer av utforming og innhold i planen. Arbeidsgruppa har hatt et ønske om å fokusere på tiltakene i planen. Det er også valgt å fokusere mest på ungdom, men det betyr ikke at den voksne delen av innbyggerne er mindre viktige.
1.4	Målsetninger
I arbeidet med planen er følgende punkter tatt som utgangspunkt:
•	Planen skal kartlegge dagens rusmiddelsituasjon i Meldal Kommune.
•	Planen skal fremme verktøy og tiltak som skal være til hjelp i Meldal Kommunes arbeid mot rusproblematikk.
•	Planen skal inneholde strategier og mål for hvordan man ønsker å gå frem for å minimalisere problemer knyttet til rusmiddelbruk.
•	Ruspolitisk handlingsplan skal være en tverrfaglig handlingsplattform, og inneholde holdepunkter for ulike etater, når rusmiddelpolitiske spørsmål skal håndteres.
•	Ruspolitisk handlingsplan skal bidra til å utveksle erfaringer og koordinere samarbeid mellom etater i kommunen i arbeid knyttet til rus.

1.5	Sammendrag
Kapittel 1 inneholder en beskrivelse av arbeidet med planen, og orientering om lovgivningen som ligger bak utarbeidelsen av en ruspolitisk handlingsplan. 
Definisjoner av kategorier av rusmidler og begreper kan finnes her. I tillegg finner man her målsetningene arbeidsgruppen har hatt under arbeidet med planen. 
Kapittel 2 gir noen beskrivelser av rusmiddelsituasjonen i Norge og Meldal, og utviklingstrekk. En oversikt over salgs- og skjenkebevillinger som er gitt i Meldal kan finnes her.
Kapittel 3 gir en oversikt over nasjonale mål og strategier for arbeidet på rusfeltet. Videre er gitt en del mål og strategier som arbeidsgruppen har utarbeidet for Meldal Kommune.
Kapittel 4 forøker å gi en oversikt over de tiltak som foreslås gjennomført i Meldal Kommune, for å nå de målene som er satt i kapittel 3. Kapittelet inneholder også en beskrivelse av de ulike etatenes ansvar i forbindelse med kommunalt rusmiddelarbeid, og hvilke lover som gjelder på området.
En skjematisk oversikt, med ansvarsfordeling, frister og kostnader kommer til slutt i dette kapittelet.
I kapittel 5 er det et forslag til videre arbeid med ruspolitiske handlingsplanen, og arbeid på rusfeltet generelt. Retningslinjer og forutsetninger for gjennomføring og oppfølging av den ruspolitiske planen er å finne i dette kapittelet.
Kapittel 6 gir noen nettsteder og ressurser hvor man kan finne informasjon rundt det tema som er gjennomgått i planen.
Som vedlegg kan man finne en vurdering fra de ulike utvalgsmedlemmene og etatene om rusmiddelsituasjonen i Meldal, lokale retningslinjer for salgs- og skjenkebevillinger, samt utdrag fra alkoholloven er også å finne som vedlegg.

2.	Beskrivelse av rusmiddelsituasjonen
Det er viktig å se sammenhengene mellom rusmiddelsituasjonen i Meldal med landet for øvrig. Selv om vi er en liten kommune vil problemer som finnes på større plasser eksistere også her. Et viktig bidrag ved å sammenlikne med resten av landet er å se hvor vi lykkes, og hvor vi kan legge ned en ekstra innsats.
2.1	Fakta om rusmiddelsituasjonen på landsplan – kort oversikt
Statistikk knyttet til salg og konsum av rusmidler i Norge samles hvert år av SIRUS, presenteres i blant annet i rapporten “Rusmidler i Norge”. Denne rapporten omhandler salg og omsetning, kriminalitet, økonomi og behandling av rusproblematikk. I tillegg utarbeider SIRUS andre rapporter knyttet til rusmidler i Norge.
SIRUS rapporterer at utviklingen blant ungdom siden starten av årtusenet stort sett har vært positiv knyttet til rusproblematikken i Norge. Blant ungdom var det i årene fra rundt 1990 til 2000 var en jevn økning i bruk av både alkohol, cannabis, amfetamin og ecstasy. Men i det siste tiåret vært en liten nedgang. På landsbasis oppgir ca. 10% å ha prøvd cannabis, dette er en nedgang fra årtusenskiftet hvor snittet lå på ca. 20%. Det er også færre som ønsker å legalisere stoffet, og færre har blitt tilbudt, eller tror de kan skaffe seg stoffet. Liknende nedgang finnes også for andre narkotiske stoffer. Når det gjelder ungdom er cannabis det mest brukte narkotiske stoffet, med sniffing som den nest vanligste ruskilden. Mens cannabis og andre narkotiske stoffer har hatt en nedgang de siste årene, har andelen som sniffer vært stabil siden 1990.
Andelen ungdom som røyker tobakk har også gått ned. Fra 1986 til i dag har andelen jenter gått ned fra ca. 30% til ca. 10%, og for gutter har den gått ned fra ca. 25% til ca. 10%. Snusbruken har derimot økt markant, og landsgjennomsnittet viser at ca. 14 % av guttene snuser og ca. 5% av jentene.
Også med alkohol har trenden snudd noe i forhold til 1990-tallet. Mens det var en jevn økning i konsum av alkohol gjennom 1990-tallet, har økningen flatet ut, og det er en tendens til nedgang fra 2003 til i dag.
Mens forbruket har gått noe ned de siste årene har debutalderen gått noe opp, og er i dag på ca. 15 år for øl.
Færre ungdommer sier de har vært beruset eller opplevd negative følger av det å være beruset, samtidig som flere sier at ungdom drikker for mye. Det kan tyde på at aksepten til alkohol er lavere enn før. 
Blant yngre voksne er derimot trenden annerledes. Denne generasjonen tilhører de som bidro til økningen i statistikken blant ungdom på 1990-tallet, og skaper følgelig en økning i statistikkene til yngre voksne nå. Totalt sett har det de siste årene vært en jevn økning i salget av alkohol. Det regnes i dag at det er mellom 80.000 og 120.000 stordrikkere i Norge. Mellom 5 % og 14 % av alle barn vokser opp med foreldre med risikofylt alkoholkonsum.
I 1964 mente 9 av 10 at det var alkoholmisbruk om man drakk to ganger i uka, og ble ganske beruset. I dag er det 6 av 10 som mener det samme. Også når det gjelder cannabis har holdningen endret seg. Mens man på 1970-tallet regnet all bruk av cannabis som misbruk, vil man i dag vurdere omfanget.

2.2	Fakta om rusmiddelsituasjonen i Meldal
Det ble i 2010 gjennomført en kartleggingsstudie for å undersøke rusmiddelvaner blant ungdom i Meldal. Studien ble gjennomført på ungdomsskolen og VG1 og VG2 på Meldal VGS. Totalt ble 188 respondenter tatt med i undersøkelsen, av 401 mulige. Svarprosenten var altså ganske lav (47,6 %), men det likevel mulig å ta ut enkelte tendenser fra undersøkelsen. I tillegg er det tatt med tall fra den forrige ruspolitiske handlingsplanen i 2004.
Når det gjelder tobakk opplyser 10 % at de røyker daglig. Dette er tilsvarende landsgjennomsnittet. Det er flere gutter enn jenter som opplyser at de har røyket, og totalt opplyser 20 % at de røyker, men ikke daglig. Dette er betydelig høyere enn landsgjennomsnittet som er på 10 %. 60 % av de spurte opplyser at de aldri har røykt. Det er flere jenter som opplyser at de har prøvd å røyke, eller røyker. Når det gjelder snusbruk har denne økt over hele landet det siste tiåret, og det er også tilfellet i Meldal. Hele 28 % av guttene i undersøkelsen opplyser å snuse daglig, noe som er høyt sammenliknet med resten av landet. 5 % av jentene bruker snus daglig, noe som er likt resten av landet. 
Det er stor forskjell mellom ungdomsskolen og Meldal VGS, hvor det er flest som opplyser å snuse og røyke på vgs. Generelt kan man si at det er lite snus og røyk blant de som har svart på undersøkelsen på MULB.
Debutalderen for alkohol er for Meldal ganske lik resten av landet. Det kan virke som guttene er litt senere med å debutere med alkohol. Det er vanligst å få alkohol av foreldrene, etterfulgt av at venner kjøper eller gir bort. 30 % - 40 % opplyser at de har fått smakt alkohol hjemme, og ca. 20 % av elevene på ungdomsskolen opplyser at de har fått sendt med alkohol fra foreldrene på fest. Dette er svært høyt sammenliknet med undersøkelser fra for eksempel Verdal (10 %), Hvaler (7 %) og Risør (2,5 %). 
Det er stor forskjell på foreldrenes holdninger fra ungdomsskole til videregående, hvor flere mener at foreldrene synes det er greit at de drikker når de har begynt på vgs. Foreldrenes holdninger er basert på elevenes oppfatning av hva foreldrene synes er greit, og ikke foreldrenes egne meninger. Litt over halvparten av elevene på ungdomsskolen tror at de må være 15 – 16 år før foreldrene synes det er greit at de drikker alkohol.
Når det kommer til narkotiske stoffer skiller Meldal seg lite fra landsgjennomsnittet. 10 % opplyser å ha prøvd narkotiske stoff og 28 % opplyser å ha blitt tilbudt narkotika. 5 % sier de har prøvd å sniffing av løsemidler e.l. Dette er ganske likt resten av landet. 34 % tror de kunne klart å skaffe hasj i løpet av noen dager, og tilgjengeligheten kan derfor virke å være litt under det man kan forvente. 13 % sier de kunne tenkt seg å prøve hasj om det hadde vært risikofritt, også dette er likt resten av landet. 
Det er flere gutter som er blitt tilbudt hasj, men bruken er ganske likt fordelt mellom kjønnene. Av de som opplyser å ha prøvd hasj er det flest som er i kategorien som oppgir å aldri være med på noen organisert aktivitet.
En vurdering av situasjonen fra ulike etater som er berørt av problematikken ligger som vedlegg.

2.3	Utsalgssteder for alkohol og skjenkebevilgninger i Meldal Kommune
Det kan gis to typer bevillinger til salg av alkohol:
•	Salgsbevilling
•	Skjenkebevilling, permanent eller ambulerende
Det er til sammen 5 salgsbevillinger og 6 skjenkebevillinger i Meldal Kommune. I tillegg kommer skjenkebevillingene som er gitt til Storåsfestivalen. Det blir også gitt en del bevillinger til enkeltanledninger, ved for eksempel pubkvelder, plattfester o.l. Når det gjelder ambulerende skjenkebevillinger er det sjelden at det blir gitt slike. Maksimum skjenketid er satt til klokka 02.00, og det foreligger krav om at serveringspersonell har dokumentert kunnskap om alkoholloven (Jfr. § 12-4 i forskrift om omsetning av alkoholholdig drikke mv.).
Kontroll av løyver blir gjennomført på oppdrag av OHO, som også får rapporter fra kontrollene.
Bestått prøve for skjenkebevilling skal dokumentere at kandidaten har kunnskaper om innholdet i bestemmelsene i alkohollovens kapittel 1, 4, 5, 7, 8 og 9, samt forskrifter gitt med hjemmel i disse kapitlene. Vedkommende må og ha kjennskap til alkohollovens kapittel 2, 3, 3A, 6 og 10, samt forskrifter gitt med hjemmel i disse kapitlene. 
Salgsbevillinger
Med salg av alkohol menes overdragelse av alkoholholdig drikke til forbruker mot betaling for drikking utenfor salgsstedet. Salgsbevilling er den tillatelse som foreligger for dagligvareforretninger til å selge øl inntil 4,75 alkoholprosent, og Vinmonopols rett til å selge brennevin, vin og sterkøl. Salgsbevillinger gis for 4 år av gangen, og behandles av kommunestyret. Det er salgssteds ansvar at bevillinger til enhver tid er i orden.

Skjenkebevillinger
Skjenking forstås som salg for drikking på stedet. Skjenkebevilling er den tillatelse som er gitt til serveringssteder, skjenkesteder og overnattingssteder. Med overnattingssted menes utleie av rom mot betaling. Campinghytter omfattes ikke av begrepet. Bevillingen kan omfatte øl, vin og brennevin.
Skjenkebevillinger kan gis permanent for 4 år av gangen, eller som ambulerende skjenkebevilling knyttet til sluttede selskaper hvor det foregår salg av alkoholholdig drikke. Med sluttede selskaper menes at det allerede, og før skjenkingen begynner, er dannet en sluttet krets av personer som samles for et bestemt formål, i et bestemt lokale.
Det kan også gis bevilling for enkeltanledninger. Her gjelder ikke noen vilkår om skjenking bare til deltakere i sluttet selskap. Dette vil altså si offentlige arrangementer hvor det foregår salg av alkoholholdig drikke.
Nasjonale lover og bestemmelser, samt lokale retningslinjer for salg og skjenking av alkohol ligger som vedlegg.

3.	Mål og strategier
Dette kapittelet tar for seg hvordan vi ønsker at rusmiddelsituasjonen skal utvikle seg, og hvordan vi skal greie dette. Først vil noen nasjonale mål og føringer kartlegges, før lokale mål og tiltak blir presentert.
3.1	Nasjonale mål
Problematisk bruk av rusmidler representerer en stor utfordring på folkehelseområdet i Norge. Alkohol er det rusmiddelet som er den klart største trusselen mot folkehelsen. Nøyaktig kostnader av alkoholbruk i Norge er vanskelig å anslå. En rapport i 2006 om alkoholsituasjonen i Europa estimerer at de målbare kostnadene av alkoholbruk for EU i 2003 var om lag 1000 mrd. NOK, noe som tilsvarer skadene av tobakk. Bruk av illegale rusmidler bidrar til alvorlige helseplager for den enkelte og for deres nærmeste. Det er anslått at det i Norge i dag er mellom 11000–15 000 injiserende rusmiddelavhengige. Et stort flertall av disse har betydelige helseplager, og de har en klart forhøyet risiko for en for tidlig død. Lavere priser og økt tilgjengelighet til narkotika fører til flere overdoser og mer skader blant personer med rusmiddelproblemer. Det er derfor viktig at norsk narkotikapolitikk viderefører arbeidet med å begrense innførsel og omsetning av narkotika.
Norges restriktive rusmiddel- og tobakkspolitikk er en sentral del av folkehelsearbeidet. Folkehelsearbeidet omfatter alle samfunnssektorer, med sikte på å bygge opp under gode oppvekst-, og levekår. Velferds- og livsstilssykdommer er den største helseutfordringen i den vestlige verden, og slik sett er forebyggende folkehelsearbeid en prioritet i samfunnet. Bruk av tobakk og alkohol er to av de sju viktigste risikofaktorene for sykdom i vestlige land. 
I Nasjonal helseplan 2007 til 2010 er det laget en opptrappingsplan for rusfeltet. Det overordnede målet for opptrappingsplanen vil være å redusere negative konsekvenser av rusmiddelbruk for enkeltpersoner og for samfunnet. Det er videre gitt at det skal føres en politikk med 5 sentrale nasjonale målsetninger for rusarbeidet.
•	Gi rusmiddelpolitikken et tydeligere folkehelseperspektiv
•	Heve kvaliteten og kompetansen på rusfeltet
•	Bidra til sosial inkludering og mer tilgjengelige tjenester
•	Legge til rette for samhandling og samordning blant tjenesteytende etater
•	Sikre brukere innflytelse på tjenestene de mottar og pårørende bedre ivaretakelse
Videre er det gitt ulike strategier for å nå målsetningene. 
•	Regulatoriske virkemidler i alkoholpolitikken som bidrar til å påvirke tilgjengelighet og totalforbruket av alkohol, er en viktig nasjonal strategi i ruspolitisk og folkehelsepolitisk sammenheng.
•	Tiltak for å begrense totalforbruket av alkohol skal prioriteres, og et viktig ledd i dette er å fortsatt arbeide for at alkohol ikke skal bli en ordinær handelsvare.
•	All narkotika er, og skal fortsatt være ulovlig. Bekjempelse av produksjon, innførsel og omsetning er sentralt i rusmiddelpolitikken.
•	Det skal ikke opprettes særomsorg for rusmiddelavhengige, men rusmiddelspørsmål er en del av det integrerte arbeidet i helse- og sosialomsorgen.
•	Leger og annet helsepersonell har som en av sine arbeidsoppgaver tidlig å identifisere og kartlegge problematisk rusmiddelbruk. 
•	Kommuner og spesialisthelsetjenesten bør prioritere tiltak rettet mot barn og unge og tiltak for tidlig intervensjon
•	Rusmiddelavhengige er en viktig målgruppe gjennom særskilte satsninger i fattigdomsarbeidet, gjennom strategien “På vei mot egen bolig” og arbeid gjennom “Opptrappingsplanen for psykisk helse”.
•	Rusmiddelpolitikk skal baseres på likeverd for den enkelte rusmiddelavhengige og solidaritet med pårørende og barn som opplever de negative konsekvensene av rusmidler. 
•	Det skal satses på forebygging, behandling og oppfølging. 
•	Det skal tilrettelegges for omsorgstiltak for rusmiddelavhengige som har behov for dette. Alle skal gis mulighet for verdighet i et vanskelig liv.
I nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse 2009 - 2012 helse nevnes sammenhengen mellom psykiske lidelser og rusmiddelmisbruk. Kunnskapsheving og informasjon til arbeidsgivere, samt tilrettelegging av arbeidsplasser for mennesker er et viktig punkt i strategiplanen.
Sammenhengen mellom psykiske problemer og rusmiddelmisbruk viser at man er avhengig av kunnskapsheving blant kommunalt ansatte og NAV-medarbeidere, samt nettverksbygging på tvers av etater for å lykkes.

3.2	Visjon for ruspolitisk arbeid i Meldal Kommune.
“Meldal Kommune skal være et forbilde i arbeidet med å begrense individuelle og samfunnsmessige problemer knyttet til rusmidler”

3.3	Mål for rusmiddelarbeidet i Meldal Kommune
De kommunale målene og strategiene må først og fremst utarbeides ut fra lokale forhold. Men det må også tas hensyn til overordnede nasjonale målsetninger. 
Ut fra dette har kommunen kommet frem til følgende målsetninger:
•	Skape en kultur hvor det er sunne holdninger til alkohol og rusmiddelbruk.
•	Heve debutalderen
•	Redusere de samfunnsmessige og individuelle kostnadene knyttet til misbruk av rusmidler
•	Øke kompetansen på skadevirkninger og problemer knyttet til rusmidler blant befolkningen i Meldal.

3.4	Strategier:

•	Skape arenaer for sosialt samvær, hvor rusmidler ikke er akseptert.
•	Skape en helhetlig modell for informasjon og bevisstgjøring av voksne i graviditet, barnehage og skole, og som foreldre og rollemodeller for øvrig.
•	Ha gode behandlings- og oppfølgingstilbud til mennesker med rusproblemer.
•	Etablere et godt flerfaglig team som kan samarbeide om oppgaver knyttet til rusmidler i Meldal Kommune
•	Kompetanseheving til bedrifter med fokus på rusmisbruk på arbeidsplassen.
•	Heve kunnskapsnivået blant lærere, barnehageansatte og andre som jobber mot barn og ungdom.
•	Styrke negative holdninger til ulovlig bruk av rusmidler.
•	Innskjerping i bruk av sanksjonsmidler ved overtredelse av lover og bestemmelser. Det har vist seg at sanksjoner og kontroller er de mest effektive tiltakene for å hindre uønsket utvikling.

4.	Tiltak
Det finnes allerede mange gode tiltak, og det viktigste er ikke mange nye prosjekter og tiltak. Det viktigste arbeidet ligger i å samkjøre og koordinere de tiltakene som finnes, og hjelpe ulike etater slik at de kan jobbe sammen for å nå de målene som er satt. Noe av det viktigste arbeidet ligger i å heve kompetansen og gi informasjon til voksne. I tillegg er det viktig at det jobbes med å endre den kulturen som eksisterer hos ungdom knyttet til alkoholbruk. Under arbeidet med planen ble det blant annet nevnt at ungdommer ofte går på fester først og fremst for det sosiale. Dette fører gjerne til at alkohol kommer inn i bildet. Det må derfor jobbes med å skape sosiale arenaer hvor rusmidler ikke forekommer.
De ulike handlingsplanene og arbeidsdokumentene (Ungdomsmeldingen, Ruspolitisk handlingsplan, Plan for idrett og fysisk aktivitet, boligsosial handlingsplan m.m.)  som er utarbeidet de siste årene bør sammenfattes, slik at man kan arbeide med de tiltakene og målene som er felles. Det kan være hensiktsmessig med en gruppe som til en hver tid har ansvar for regelmessig å følge opp de tiltak og arbeidsområder som er nevnt. På denne måten sikrer man at de planer som er laget blir aktivt brukt og fulgt opp.
Tiltakene omfatter både forebyggende arbeid for å hindre utvikling av rusmiddelbruk, og hjelpetiltak rettet mot etablerte rusmisbrukere.
Problemer knyttet til rusmiddelmisbruk oppstår i et samspill mellom individ, rusmiddel og forhold i samfunnet. Skal man lykkes i å unngå de problemer som rusmiddelmisbruk skaper må forebygging skje på alle de ulike arenaene hvor befolkningen befinner seg. Det være seg hjem, skole, fritid og arbeidsplass.

4.1	Videreføring av eksisterende tiltak

•	TIGRIS (Tidlig Intervensjon når det gjelder rusmiddelbruk i GRaviditet og I Småbarnsperioden) er et program mot rusmiddelbruk før, under og etter graviditet. Programmet er tverrfaglig, og er et samarbeid mellom helsestasjonen, NAV, Psykisk Helse og legene. 
•	MOT. MOT bevisstgjør ungdom til å ta egne valg og vise mot- mot til å leve, mot til å bry seg og mot til å si nei. Programmet er i dag inne i ungdomsskolen og i Meldal Videregående, det jobbes med holdningsskapende arbeid mot ungdom. Positive holdninger knyttet til rusmidler er noe av det som går inn i deres program. Det jobbes også for at MOT skal komme inn på fritidsarenaen til ungdom slik at deres budskap og holdninger kan forsterkes. MOT- programmet må videreføres for å styrke ungdommenes evne til å ta bevisste valg og utvikle gode holdninger i forhold til rusmidler.
•	Idrett er en viktig fritidsarena for mange ungdommer i Meldal, og bør i stor grad involveres i det rusforebyggende arbeidet som gjøres.
•	Det finnes i tillegg til idrettsaktiviteter mange andre fritidsaktiviteter som barn og unge kan delta i. 4H, speidergruppe, motorsportsenter, og Meldal jeger- og fiskerlag har alle tilbud om aktiviteter for ungdom i Meldal.  

o	Meldal Kommune må fortsette å støtte opp under og gi grunnlag for stor aktivitet i de frivillige lagene og organisasjonene.

•	Helsestasjon for ungdom
•	Natteravner fortsetter å være ute på de områdene ungdommer samles. Ved offentlige fester er det svært mange deltakere som befinner seg på området utenfor festlokalet. Dette er med å gjøre natteravnenes nærvær enda viktigere.
•	BAPP: barn av foreldre med psykiske problemer og/eller rusproblemer. 
•	Entreprenørskap i skolen
•	Ungdomsrådet, kommunen må fortsetter arbeidet med å integrere og aktivisere ungdomsrådet og bestemmelser som gjøres. Synliggjøre ungdommens mulighet til å ha innflytelse.
•	Barnevernsvakta
•	NAV får gjennom SLT ansvar for å ta opp spørsmål knyttet til Ruspolitisk handlingsplan. Samkjøring, gjennomføring og oppfølging av tiltak er tema som må tas opp regelmessig. Alle deltagerne i SLT har et ansvar for å bringe inn aktuelle problemstillinger/opplysninger.
•	Hjem for en 50- lapp videreføres, og markedsføres ut til ungdom. Retningslinjer for prosjektet må gjennomgås slik at det blir brukt på riktig måte.
•	Det forebyggende rusprosjektet i NAV er søkt videreført inn i 2011. 

4.2	Nye forebyggende tiltak

•	Meldal Kommune skal benytte seg av PREMIS – rusforebyggende samhandling, et regionalt prosjekt med kurs for ulike grupper innenfor rusforebyggende arbeid.
PREMIS innarbeides som en naturlig del av rusmiddelarbeidet. Programmet skal bidra med kompetanseheving hos voksne og ungdommer. Av tilgjengelig PREMIS-kurs skal følgende gjennomføres i Meldal:
o	Motiverende intervju
o	Tidlig innsats i barnehagen
o	Kjærlighet og grenser
Handlingsplan følger vedlagt.
•	Informasjonen i skolen knyttet til rusmidler, doping, alkohol og tobakk. Det er en tendens til at de som begynner med røyk, og snus, er tidligere ute med å drikke alkohol. Forebyggende arbeid knyttet til tobakksvarer er derfor også viktig.
o	Det anbefales at det gjennomføres årlige skolebesøk med foreldre og elever, hvor informasjon knyttet til alkohol og andre rusmidler er en del av besøket.
Skolehelsetjenesten og Politiet bør inviteres til å delta.
•	Ungdomsmeldinga og NAVs søknad om midler til rusprosjekt inneholder mange tiltak som også vil gå inn i ruspolitisk handlingsplan.
o	Det bør etableres et møtested for ungdom, hvor man uforpliktende kan møtes, og hvor rusmidler ikke inngår som en naturlig del av samværet. Dette er også nevnt i blant annet Ungdomsmeldinga for Meldal Kommune som ble lagt frem i 2010.
o	“Fritid i Meldal” – Aktiviteter for ungdom i skoleferier
o	Det opprettes en stilling som ungdomsleder i kommunen. Siden en slik person vil treffe mange og jobbe med aktiviteter retter mot ungdom vil vedkommende bli en viktig støttespiller for denne gruppen i Meldal.
o	Lokalt nettsted for ungdom hvor informasjon om rusmidler kan være en del.

•	Det utarbeides en enkel og appellerende informasjonsbrosjyre om rusmiddelarbeidet i Meldal. Den skal være lett tilgjengelig for publikum. Det anbefales også at informasjon gjøres lett tilgjengelig via Meldal Kommunes nettsider.
•	Opplæring om sunne kostholdsvaner til ungdom, inklusive veiledning om rusmidler og sunn treningskultur. Forebygging av problemer knyttet til doping og usunn kroppsfiksering. Dette knyttes til overvektsprosjektet som kommunehelsetjenesten skal gjennomføre.
•	Kurs til arbeidsgivere om rusmiddelmisbruk i arbeidslivet. 
•	Familiesenter som er åpent utover vanlig arbeidstid, og hvor det er lett å komme i kontakt med mennesker som kan hjelpe.
•	Inngå samarbeid med Storåsfestivalen, og da spesielt innenfor tjenestene NAV og Barnevern. 

4.3	Tiltak for å begrense tilgjengeligheten av alkohol:
Som nevnt tidligere er tilgjengeligheten av alkohol i Norge begrenset ved lov, og et av de mest effektive tiltakene vi har for å begrense forbruket av alkohol. 
•	Et forslag fra ruspolitisk utvalg er at maksimal skjenketid reduseres fra kl. 02.00 til kl. 01.00. I tillegg foreslås det å tilføye at det kun kan eksistere to skjenkebevillinger for enkeltanledninger på samme tidspunkt.
•	En gjennomgang av rutiner for kontroll og oppfølging av skjenke- og salgsbevillinger. Ansvarsfordeling knyttet til slike arbeidsoppgaver må klargjøres. Det hjelper lite med kontroller om det aldri blir gjennomført sanksjoner. Dette er et effektivt virkemiddel for å hindre salg til mindreårige.
•	Tydelig informasjon til ungdom og foreldre hva som er lovverket knyttet til medsending og formidling av alkohol, og informasjon om hjemmebrent.

4.4	Tiltak for å hjelpe og behandle rusmiddelmisbrukere
Ved rusreformen som trådte i kraft fra 2004, ble også behandlingstiltak regulert av sosialtjenesteloven, overført fra fylkeskommunen til staten ved de regionale helseforetak. Som en følge av rusreformen er også ansvaret for organiseringen av legemiddelassistert rehabilitering (LAR) overført til de regionale helseforetakene. 
Behandling av rusmiddelmisbrukere skal inngå som en del av spesialisthelsetjenesten. De samme regler som gjelder i spesialisthelsetjenesten innen psykisk helsevern og somatikk skal dermed også gjelde for behandlingstiltak for rusmiddelmisbrukere som er overført til spesialisthelsetjenesten. Kommunene er en viktig samarbeidspartner i behandlingen av rusmiddelmisbrukere. Nødvendigheten av at de regionale helseforetakene har et nært forhold til kommunene og deres behov blir derfor understreket
Det er viktig med forebygging overfor de gruppene som er i faresonen. Det være seg barn og unge i belastede miljøer, og voksne i vanskelige livssituasjoner. Målet må være å begrense utvikling av problematferd, og tilbakefall i de tilfellene hvor det tidligere har vært problemer.
Tiltak som er rettet mot disse gruppene er:
•	TIGRIS: Tidlig intervensjon når det gjelder rusmiddelbruk i graviditet og småbarnsperiode. 
•	Helsestasjonen.
•	Utvidet åpningstid ved Familiesenteret.
•	LAR (Legemiddelsassistert rehabilitering). 
•	BAPP (barn av foreldre med psykiske problemer og/eller rusproblemer.
•	Rusprosjektet ved NAV.

4.5	Kommunens ansvar overfor rusmiddelbrukere
Fra 01.01.2010 er bestemmelsene om de kommunale, sosiale tjenestene i NAV-kontoret (obligatoriske tjenester) samlet i egen lov. Lov om sosiale tjenester i arbeids- og velferdsforvaltningen.
Loven er en følge av at sosialtjenesteloven deles i to. De obligatoriske tjenestene i NAV er flyttet til den nye loven. De resterende kommunale, sosiale tjenestene kommer til å inngå i egen lov om kommunale helse- og omsorgstjenester som er under utarbeidelse i skrivende stund. Derfor blir kapitel 6 som omhandler rus fortsatt ivaretatt i sosialtjenesteloven.
Rusplanen er et viktig verktøy for å systematisere og sammenstille de ulike arenaene det kommunale ansvaret omfatter. 
Kommunen har ansvar for forebyggende arbeid, oppfølging av hver enkelt rusmiddelmisbruker med blant annet å legge til rette for en behandlingsplan og en plan for ettervern. 
I Lov om sosiale tjenester kapitel 6 er sosialtjenestens ansvar for rusmiddelmisbrukere presisert:
”gjennom råd, veiledning og hjelpetiltak, jf §§ 4-1 og 4-2, skal sosialtjenesten hjelpe den enkelte til å komme bort fra misbruk av alkohol og andre rusmidler. På tilsvarende måte skal det gis råd og veiledning og hjelp til vedkommendes familie.
Når det er behov for det og klienten ønsker det, skal sosialtjenesten bistå med å etablere et behandlingsopplegg. Dette opplegget kan blant annet omfatte oppnevning av støttekontakt, etablering av støtteopplegg på arbeidsplassen, andre tjenester etter denne loven og kontakt med primærhelsetjeneste og spesialhelsetjeneste. 
Kan behovet for egnet institusjonsplass ikke dekkes, skal sosialtjenesten om nødvendig sørge for midlertidige tiltak. 
Sosialtjenesten skal følge opp klienten i behandlingsopplegget gjennom samtaler og om nødvendig hjemmebesøk, og ved å legge til rette nødvendige tiltak ved avslutningen av et eventuelt institusjonsopphold. 
Sosialtjenesten skal utarbeide tiltaksplan for rusmiddelmisbruker som er i institusjon etter vedtak med hjemmel i §§ 6-2 eller 6-2a. Kongen kan gi forskrifter om innholdet i tiltaksplanen”.

Lovens kapittel 6 åpner for bruk av tvang i forhold til gravide rusmiddelavhengige for å verne om ufødte barn. 

Sentrale bestemmelse i Lov om sosiale tjenester i arbeids og velferdsforvaltningen:

§17 forplikter kommunen til å gi opplysning, råd og veiledning som kan bidra til å løse eller forebygge sosiale problemer. Kommunen forplikter å sørge for at andre gir slik hjelp dersom de selv ikke kan gjøre det.

§ 27 forplikter kommunen til å finne midlertidig botilbud for dem som ikke klarer det selv.

§ 28 lovfester rett til individuell plan:
Personer med langvarige og sammensatte behov for tjenester skal sikres et helhetlig, koordinert og individuelt tilpasset tjenestetilbud. Formålet med individuell plan er å gi brukeren større trygghet og forutsigbarhet, avklare ansvarsforhold og sikre en målrettet samhandling mellom de ulike tjenesteyterne. Det er et viktig verktøy for å sikre brukermedvirkning og en rett brukeren har gjennom helse og sosiallovgivningen. 
§ 29 regulerer rett til deltagelse i kvalifiseringsprogrammet. 
Sosialtjenesten har henvisningsadgang til vurdering avtverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelmisbruk, herunder institusjonsplasser som kan ta imot rusmiddelmisbrukere (sosialtjenesteloven §§ 6-2 til 6-3 og spesialhelsetjenesteloven§2-1a).Behandling av rusmiddelmisbruk er etter rusreformen og spesialhelsetjenesteloven underlagt de regionale helseforetakene. Det er opp til disse å vurdere retten til behandling, samt sikre et tilstrekkelig godt behandlingstilbud til rusmiddelmisbrukere.
Som følge av at tverrfaglig spesialisert behandling er spesialhelsetjeneste, har også leger henvisningsadgang. Det er utarbeidet en forskrift om henvisning til tverrfaglig spesialisert behandling. Spørsmål om henvisning kan rettes til de regionale foretakene. 

4.6	Skjematisk oversikt over tiltak og ansvar
Eksisterende tiltak som videreføres 
Tiltak	Kommentar	Ansvar	Oppstart	
TIGRIS	Det arbeidet som gjøres opp mot graviditet er et viktig preventivt tiltak for å hindre problemer knyttet til fødsel. Men også holdningsskapende og som informasjonskanal.	Helsestasjon, Psykisk Helse, Barnevernet og NAV	Pågår	
MOT	MOT- programmet har vært godt innarbeidet i Meldal. Det må jobbes for å rekruttere flinke og engasjerte mennesker til å ta på seg de viktige rollene i MOT-arbeidet.	Kultur		
Hjem for en 50-lapp	Prosjektet eksisterer, men må forbedres. Det må settes klare retningslinjer som både kommune, taxiselskapet og brukere kjenner til. Markedsføring må til om det skal lykkes.	Kultur	Sommeren 2011	
Støtte til lag og frivillige organisasjoner	Lag og organisasjoner er møtearenaer for alle aldergrupper, og er gode arenaer for rusforebyggende arbeid. Det må legges til rette slik at flest mulig kan finne noe de vil være med på.	Kultur	Pågår	
Helsestasjon for ungdom	Dette er et tilbud som må opprettholdes, og som er av stor betydning for de som benytter seg av det. Viktig at helsestasjonen også har midler slik at de kan være tilstede på skolen.
	Helsestasjon	Pågår	
Natteravner	Mye av festene i helgene foregår på områdene rundt selve festarrangementet, og det er en trygghet både for unge og voksne at noen er tilstede på disse arenaene.

	Frivilligsentralen og kultur	Pågår	
BAPP
	Grupper med barn av foreldre med rusproblemer og/eller psykiske problemer.
Viktig forebyggende tiltak. Gjennomføres 3-4 ganger i året.
	Barnevernet	-	
Entreprenørskap i skolen	Det er utarbeidet en lokal læreplan for entrepenørskap som har progresjon fra 1. – 10. trinn. Læreplanen skal bidra til at arbeidet med entrepenørskap i skolen tydeliggjøres og systematiseres. Elevene skal blant annet lære å kjenne lokalsamfunnet og få kompetanse i forhold til entrepenørskap som arbeidsmetode. 
	Grunnskole	Pågår	
Ungdomsrådet	Ungdomsrådet fungerer nå bedre enn det gjorde da forrige plan ble utarbeidet, men det er viktig at det fortsatt gjøres en god jobb av kommunen for å engasjere ungdom i denne typen verv.
	Kultur	Pågår	
Barnevernsvakta	Akuttberedskap fra fredag kl. 16.00 til mandag kl. 08.00. I tillegg på  helligdager
	Barnevernet	Pågår	
Gjennomgang av rutiner ved brudd på skjenke- og salgsløyver	Kontroller og sanksjoner er det viktigste virkemiddelet vi har mot  ulovlig salg og omsetning av drikke. Klare rutiner og regler må innarbeides. 
	NAV/Servicekontor	Sommeren 2011	
”Skolefri i Meldal”	Meldal kommune og Meldal Frivilligsentrals gir tilbud til barn og unge (6-16 år) for sommerferien 2011. Det er også planlagt aktiviteter i høstferien, juleferien og til og med vinterferien 2012. 	Meldal Kommune og Meldal Frivilligsentral.	Pågår	

Nye tiltak som etableres / gjennomføres
Tiltak	Kommentar	Ansvar	Tid	
PREMIS	Det er vedtatt at Meldal skal benytte seg av deler av PREMIS-programmet. Dette blir en viktig del av kompetanseheving blant voksne. 	P.t. Psykisk Helse 	Sommeren / høsten 2011	
Rusprosjekt gjennom NAV	Prosjektet omfatter forebyggende arbeid blant barn og unge, og å bedre livskvaliteten til etablerte rusmisbrukere. 	NAV	2011	
Ungdomsmeldinga	Samkjøring, gjennomføring og oppfølging av de tiltak som er nevnt i ungdomsmeldinga, som også er aktuelle for rusarbeidet. Kan være aktuelt tema på SLT-møter.	Kultur	Minimum hver 3. måned	

Ungdomsleder	
Det er vedtatt at det skal ansettes en ungdomsleder. Jobber med aktiviteter og tiltak rettet mot ungdom, som skal være rusfrie. Ungdomsleder vil gjennom sitt arbeid komme tett på ungdommene i kommunen. 	
Kultur	
Sommeren 2011	
Informasjonsbrosjyre 	Informasjonshefte som lages slik at den er lett å lese, og appellerer til innbyggere i Meldal. 
	NAV	Våren 2012	
Informasjon på nettet	1.	Det opprettes en hjemmeside for ungdom i Meldal, hvor det også er tilgjengelig veiledning knyttet til rusmidler. 

2.	Meldal Kommunes nettsted får en side med veiledning knyttet til rusmidler	Kultur

NAV	Våren 2012

Høsten 2011	
Sunne kostholds- og aktivitetsvaner 	Veiledning om kosthold, trening, rusmidler og sunn treningskultur, både til barn, ungdom og voksne.	Samarbeid mellom skole, idrett, kultur og helsetjenesten.
Hovedansvaret gis til overvektsprosjektet i regi helsetjenesten		

Kurs til arbeidsgivere	
Rusmiddelmisbruk utvikler seg ofte i skjul, og mange sliter med det også på arbeidsplassen. Det er viktig å arbeidsgivere håndterer dette en god måte.	
NAV	
Høsten 2012	
Endre retningslinjer for skjenkebevillinger	Forslag om salgsstopp klokken 01.00, og maks to bevillinger for enkeltanledninger på samme tidspunkt.	Servicekontoret	Våren 2011	
Møtested for ungdom	Ungdomsklubb / ungdomshus hvor ungdom kan møtes, og hvor man kan legge til rette for ulike aktiviteter.	Kultur	2013	
Rullering av Boligsosial handlingsplan	Rullering av planen gjennom flerfaglig deltagelse. Jobbe for å få til et felles Boligkontor i kommunen som skal ivareta ulike oppgaver knyttet til bolig, tilskudd m.m. 	Sektor Utvikling og Drift.	2011	
Møte med Storåsfestivalen	Møte mellom festivalen og tjenestene NAV og barnevern. 
 
	Rådmann	2011	
Kontroll og oppfølging av  skjenke- og salgsbevillinger	Utarbeide gode rutiner for dette arbeidet. 	NAV/Servicekontor	2011	

5.	Gjennomføring og oppfølging av planen

5.1	Ansvar for oppfølging av planen
Det ligger i planen detaljer for ansvar, og tidspunkt for gjennomføring av tiltak. Det er tatt utgangspunkt i tverrfaglighet, og samarbeid mellom tjenester og etater, under arbeidet med planen. Dette gjelder også ved gjennomføringen. Samarbeid bør foregå gjennom eksisterende arbeidsgrupper, hvor de fleste aktuelle etater er representert. Det er foreslått modeller for hvordan dette kan gjøres. 

5.2	Planens økonomiske konsekvenser
Det er opp til de som står som ansvarlige å sørge for at ressurskrevende tiltak blir med i økonomiplan, eller at det søkes om midler. For øvrig er det mange tiltak som ikke er veldig økonomisk krevende. Mange av tiltakene handler om samarbeid og koordinering mellom ulike kommunale og statlige etater, og frivillige lag og organisasjoner.

5.3	Videre arbeid med planen og rullering
Det foreslås at OHO skal ha en årlig redegjørelse for oppfølgingen av planen. 
Eksisterende skjenke- og salgsbevillinger gjelder til 30.06.2012, og det vil være behandling av nye søknader våren 2012.
Videre foreslås det en enkel orientering av planen i kommunestyret i løpet av 2014.
En ny fullstendig gjennomgang og rullering av planen foreslås gjort i løpet av 2015.

Evaluering:
Det er utvalgets oppfatning at ved senere arbeid med ruspolitisk handlingsplan bør barnehagene involveres i arbeidet. Det samme gjelder hjemmetjenesten. Disse gruppene er også berørt av problemer med rus, og vil være viktige både i forebyggende og oppfølgende arbeid knyttet til rusmiddelmisbruk.

6.	Ressurser:
http://www.regjeringen.no/nb/dep/hod (Helse og omsorgsdepartementet)
www.lovdata.no
www.sirus.no (Statens institutt for rusmiddelforskning)
http://www.rus-midt.no/korus
www.antidoping.no

Vedlegg

7.1	Uttalelser fra utvalgsgruppen
Under arbeid med planen ble medlemmene i utvalget bedt om å komme med sine synspunkter på utviklingen de siste årene. Mye av det som kom frem var knyttet til eldre og yngre ungdommer, men også rus blant eldre ble nevnt.

-	NAV
NAV opplever at mange har behov for hjelp og rådgivning i forhold til oppgaver knyttet til det å bo, lage mat m.m. LAR (legemiddelbasert rusbehandling) er en behandling som fungerer veldig bra, men som krever en del ressurser. NAV opplever at mange har utfordringer i forhold til rus, men det oppleves ikke at det er en vesentlig økning i denne gruppen. Det er avdekt et behov for å ha noen å kontakte etter klokken 16.00. En miljøarbeider kunne vært en god kontaktperson for de som har behov for hjelp etter vanlig arbeidstid, siden problemene ikke forsvinner fordi om arbeidsdagen er slutt. Det er ønskelig at hjemmesykepleien kunne vært mer involvert i samarbeidet rundt de som har utfordringer med rus. 

-	Lensmannen i Meldal
Politiet uttalte seg først og fremst om ungdom, og de opplever at det er færre saker knyttet til illegale stoffer. Og de opplever at det beslaglegges mindre hjemmebrent. Når ungdom fester er det mest øl som konsumeres, og det gjør også at festene går fredeligere for seg. For politiet er det greiest når festing foregår på offentlige fester, fremfor at ungdom har hjemmefester eller kjører rundt og fester. Det gjør at det er lettere å ha kontroll. Det er en tett forbindelse mellom det som skjer i Orkdal og det som foregår i Meldal, slik at det hadde vært en fordel for politiet om saker som hender i Orkdal, men angår Meldal også blir registrert i Meldal. Selv om det ikke er noe store problemer opplever man en litt negativ utvikling blant jenter, som drikker mer enn før.
Den største forskjellen for politiet i dag i forhold til da den forrige ruspolitiske handlingsplanen ble utarbeidet er Storåsfestivalen. Den har gitt noen nye utfordringer, og krevd litt ekstra. Det har vært bidratt med store ressurser fra Trondheim og andre nabokommuner under festivalen, og det har selvsagt resultert i en del saker. 

-	Barnevernet
Barnevernet sier at situasjonen er ganske lik den som var i 2004. Men at det er noen nye trender og utfordringer som er kommet. De hadde i 2010 40 saker gående, hvorav 11 var i fosterhjem og 2 på institusjon, og det var kommet til 11 nye saker i løpet av året.
Når det gjelder rus er dette mest et problem i foreldregruppa, og det er ofte en kobling mellom psykisk sykdom og rus. Det er færre unge rusmisbrukere. Ungdom holder seg oftest til alkohol, og av sterkere stoffer er det stort sett hasj som brukes. 
En ny trend blant unge gutter er anabole steroider. Fokus på kropp har økt, og dreid som store muskuløse og solbrune mannlige kropper, og slanke velformede solbrune jenter. Dette øker presset på mange ungdommer, og man benytter gjerne piller for å lettere passe idealet. Siden mye av dette miljøet er lukket og ikke knyttet til offentlige treningsstudioer er det vanskelig å nå de. 
Det er også en tendens til at ungdom som er i faresonen trekkes som tungt belastede boliger i Orkdal.
Noe annet de opplever en del av er graviditet blant tenåringer, og tar derfor opp TIGRIS som et viktig prosjekt for å forebygge rusproblematikk i denne gruppen. Det nevnes også en del andre prosjekter med kartlegging og informasjon til gravide, og i forbindelse med barn i belastede familier. PREMIS er et prosjekt som ble nevnt i denne sammenhengen, blant annet fordi det inneholder kursing av barnehage og skoleansatte på hvordan de kan jobbe med barn i slike familier. 
Barnevernet er som mange andre opptatt av at det er viktig å jobbe tverrfaglig for å lykkes, og nevner bl.a SLT som et eksempel. De sier at de også har et godt samarbeid med politiet. 

-	Skole
Meldal VGS har ingen grunn til å tro at det omsettes stoff på skolen på det tidspunktet de uttalte seg om planen. De ser derimot at de nok har ungdommer som bruker sterkere stoffer enn alkohol. De føler at de har en god dialog med politiet rundt rusmiddelbruk på skolen. 
Også ved Meldal VGS er det noen elever som dropper ut av skolen. Skolen har tilsatt miljøarbeider som følger opp elever som har spesielle utfordringer. De som er i ferd med å droppe ut, eller allerede har gjort det, blir fulgt opp av Elevtjenesten og Oppfølgingstjenesten. 
I skoletida har ikke MuLb hatt rusrelaterte utfordringer. Imidlertid ser vi at skolens rolle i forhold til rusforebyggende arbeid er viktig. Det er hovedsakelig i løpet av ungdomsskoletida at ungdommen stifter bekjentskap med rus. 

-	Ungdomsrådet og MOT
Ungdomsrådet sier at ungdom har behov for en sosial arena for å møtes på, også utenom skolen. I dag er det gjerne fester som er de eneste sosiale arenaene for ungdom i helgene. Det er ikke nødvendigvis slik at alle som er konfirmert vil drikke, men de trekkes til den sosiale arenaen hvor drikkingen foregår, og dermed også til alkoholkonsum. 
MOT er det prosjektet Meldal Kommune har valgt å satse på inn mot ungdom. Programmet omfatter besøk til elever i ungdomsskolen hvor det blir reflektert rundt ulike tema. Bare en liten del av programmet går på rus, men ved å fokusere på bl.a trygghet og gode holdninger vil forhåpentligvis rusproblematikken også bli mindre. MOT- informatøren har opplevd stor forskjell mellom kullene på skolen fra år til år, og det kan ofte virke som det er litt tilfeldigheter som avgjør hvordan situasjonen er med rusmidler og holdninger knyttet til dette på skolen. En bevisstgjøring av hver enkelt elevs rolle og holdning blir derfor viktig for å hindre at man blir dratt med av andre. I tillegg merker man i MOT- besøk at ungdommer har mange ting som foregår, og at det kan være mye usikkerhet hos en del elever. I likhet med Psykisk Helse opplever MOT at en del ungdommer sliter og opplever stress knyttet til det at man etter hvert blir voksen og må ta en del avgjørelser. Særlig er det en del gutter som ikke er mentalt voksne nok til å takle en del av det voksne livet.
PREMIS er et program som jobber mer på rusfeltet enn det MOT gjør. Man må derfor velge hva man ønsker å fokusere på, å vurdere hva man tror vil lykkes best for å nå de målsetningene man setter seg. PREMIS kan være hensiktsmessig for å få mer kunnskap inn til lærere og barnehageansatte på rusproblematikk.

-	Psykisk Helse 
Det oppleves ikke at det er noe stort problem med sprøytemisbruk. Men det er en del andre problemer og utfordringer som det er viktig å ta tak i. Det hadde vært ønskelig med faste møter med hjemmetjenesten, og et tilbud om videreutdanning i rus og psykiatri for de som ønsker det. Dette vil gjøre det lettere å jobbe med mennesker som sliter med slike problemer. De opplever også at det er mange ungdommer som har store utfordringer. Det er mange valg som skal gjøres, og det er mye som foregår i livet til mange. Dette gjør at det lett kan bli for mye. 
Man opplever at hasj kanskje er blitt mer vanlig. Det er mange “oppegående” ungdommer som bruker hasj, og kanskje ikke ser farene med det. 
Gode samarbeidsarenaer er viktig om man skal lykkes i arbeidet med rus, ungdom og psykiatri.

-	Helsestasjonen
Helsestasjonen jobber mye med graviditet og rus, og de har vært med i et prosjekt kalt TIGRIS, som går på denne problemstillingen. Det er utarbeidet en brosjyre med informasjon om graviditet og rus. Barselgrupper og fødselsforberedende kurs er en del av informasjon og forebyggingsarbeidet på helsestasjonen. 
Helsesøster er også inne hos 10. klassen, men de uttaler likevel at det kanskje mangler et tilbud på ungdomsskolen. 
Helsestasjon opplever det tverrfaglige arbeidet som har vært i forbindelse med SLT som godt, og ønsker at dette er noe som skal fortsette. Helsestasjon mener at Ruspolitisk Handlingsplan bør utarbeides som et arbeidsdokument, og ikke bare en plan som behandles politisk, for så å legges bort. 

7.2	Aktuelle lover og retningslinjer
Salgsbevillinger er regulert etter Alkoholloven av 2. juni 1989 § 1-6
1.	Kommunal bevilling til salg av brennevin, vin og øl med høyere alkoholprosent enn 4,75 (sterkøl) kan gis for 4 år av gangen, og med opphør senest 30. juni året etter at nytt kommunestyre tiltrer. Kommunal bevilling til salg av annet øl enn nevnt i første ledd, og skjenking av alkoholholdig drikke kan gis for perioder på inntil 4 år, og med opphør senest 30. juni året etter at nytt kommunestyre tiltrer. 
Bevilling til salg av annet øl enn nevnt i første ledd, og skjenking av alkoholholdig drikke kan dessuten gis for en bestemt del av året, og for en enkelt anledning.
Statlige skjenkebevillinger gis inntil videre.
Statlige tilvirknings- og engrosbevillinger gis inntil videre, men kan dersom særlige forhold tilsier det gis for en bestemt periode.
Dersom spørsmålet om fornyelse av gitt bevilling ikke er endelig avgjort innen bevillingsperiodens utløp, er bevillingen fortsatt gyldig inntil utgangen av den måned hvor endelig vedtak om ny bevilling er truffet. Likevel ikke utover 3 måneder fra begynnelsen av den nye bevillingsperioden.
2.	Salgsbevilling for øl kan bare gis for dagligvareforretninger. Kiosker og bensinstasjoner gis ikke rett til salgsbevilling for øl. Med dagligvareforretning menes en forretning som alle hverdager kan gi et tilfredsstillende og variert tilbud av dagligvarer til en gjennomsnittsfamilie. 
3.	Tildeling av skjenkebevilling kan gis til overnattingssteder. Med overnattingssted menes utleie av rom mot betaling. Campinghytter er ikke omfattet av begrepet.

7.3	Retningslinjer for kommunale bevillinger til salg og skjenking av alkoholholdig drikke i Meldal Kommune
§ 1 Bakgrunn:
Disse retningslinjene er gitt med medhold i rundskriv I-5/2008; Lov om omsetning av alkoholholdig drikk mv.  (Jfr. lovens kapittel 3; Salg av alkoholholdige drikker, og kapittel 4; Kommunale skjenkebevillinger)

§2 Virkeområde og definisjoner
Retningslinjene gjelder for alle serveringssteder og overnattingssteder med skjenkebevilling samt salgssteder med bevilling for alkoholholdige drikker i Meldal kommune.
Retningslinjene regulerer:
•	Skjenketider for alkoholholdige drikker
•	Salgstider for alkoholholdige drikker med høyst 4,7 volumprosent alkohol i forretninger med bevilling
•	Styrer og stedfortreder, og skifte av ansvarlig person
•	Ambulerende skjenkebevilling
•	Bevilling for enkelt anledning 

Retningslinjene har ikke status som forskrift, og i den grad de definerer en rettssituasjon for noen, skal innholdet tas inn i enkeltvedtak

§ 3 Skjenketider:
•	Skjenketid for drikke med 22 volumprosent alkohol eller mer: kl. 13.00 - kl. 02.00.  
•	Skjenketid for drikke med alkoholinnhold lavere enn 22 volumprosent: kl. 09.00 - kl. 02.00

På overnattingssteder med kommunal skjenkebevilling, kan det skjenkes alkoholholdig drikke med lavere alkoholinnhold enn 22 volumprosent til overnattingsgjester uten hensyn til begrensningene i denne paragrafen, under forutsetning at skjenking til overnattingsgjester skjer utenfor overnattingsstedets skjenkested, f.eks. på rommene eller i resepsjon. Med “overnattingssted” menes utleie av rom mot betaling.  Campinghytter omfattes ikke av begrepet.

§ 4 Salgs- og utleveringstider av alkoholholdig drikke med høyst 4,7 volumprosent alkohol.
Salgssteder med kommunal bevilling for salg av alkoholholdig drikke med høyst 4,7 volumprosent alkohol, kan selge og utlevere alkoholholdig drikke med høyst 4,7 volumprosent alkohol i følgende tidsrom:
•	Mandag - fredag  kl. 08.00 - kl.  20.00
•	På lørdager og dager før helligdager: kl. 08.00 - kl. 18.00

Dagen før Kristi himmelfartsdag regnes som alminnelig hverdag.
Alkohollovens § 3-7, 3.ledd forbyr salg av alkoholholdig drikke på søndag, og helligdager, 1. og 17. mai, stemmedagen for stortingsvalg, fylkestingsvalg, kommunestyrevalg og folkeavstemming vedtatt ved lov.

§ 5 Innskrenkning eller utvidelse av  salgs- og skjenketider
Hvor det er behov for det, kan kommunen innskrenke eller utvide salgs- og/eller 
skjenketidene for bestemte serverings-, salgs- og/eller skjenkesteder.
Skjenketiden for det enkelte skjenkested fastsettes ved tildeling eller fornying av bevilling.  Dette kan gjøres i selve bevillingsvedtaket eller i separate vedtak.
Bevillingshaver står fritt til å bestemme sin egen salgs- eller skjenketid innenfor bevillingens rammer gitt av kommunen.
Dette gjelder både varige endringer og endringer for en enkelt anledning.  

§ 6 Utvidelse av lokaler
Bevillingen gjelder for et bestemt lokale og en bestemt type virksomhet.  Formannskapet kan gi varig tillatelse til utvidelse av lokaler for salgs- eller skjenkebevilling. 
Rådmannen kan for en enkelt anledning gi tillatelse til utvidelse av lokaler for salgs- eller skjenkebevilling.

§ 7 Styrer og stedfortreder, og skifte av ansvarlig person
For hver bevilling skal det utpekes en styrer med stedfortreder som må godkjennes av bevillingsmyndighetene.  Det kan gjøres unntak i kravet om stedfortreder når det vil virke urimelig av hensyn til salgs- eller skjenkestedets størrelse.  Styrer og stedfortreder må være over 20 år og ha dokumentert kunnskap om alkoholloven. 
Dokumentasjonskravet gjelder ikke ved tildeling av bevilling for en enkelt bestemt anledning etter lovens §1-6 2. ledd og ambulerende bevilling etter § 4-5 (Jfr. lovens§ 1-7 3.ledd)
Bevillingen faller bort ved overdragelse av virksomheten.  Det samme gjelder ved overdragelse av alle eller en dominerende andel av aksjene eller andelene i selskap som eier slik virksomhet.  Virksomheten kan likevel fortsette på den tidligere bevilling i inntil tre måneder, så fremt bevillingsmyndigheten er underrettet om dette.
Skifte av styrer krever ikke ny bevilling. Bevillingshaver må imidlertid straks søke kommunen om godkjenning av ny styrer selv om denne er midlertidig.

§ 8 Ambulerende skjenkebevilling
Kommunestyret har opprettet to ambulerende bevillinger, som først i forbindelse med den aktuelle bruk kobles til person og lokale.
Rådmannen kan for sluttede selskaper, gi ambulerende skjenkebevilgning for alkoholholdig drikke, jfr. alkoholloven § 4-5 og § 4-2.
Med “sluttede selskap” menes at det allerede, og før skjenkingen begynner, er dannet en sluttet krets av personer som samles for et bestemt formål, i et bestemt lokale.

§ 9 Bevilling for enkelt anledning
Rådmannen kan gi skjenkebevilling for alkoholholdig drikke for en enkelt anledning.  Bevillingen må knytte seg til en bestemt begivenhet.  Her gjelder ikke noen vilkår om at deltakerne er et sluttet selskap. Det må gis særlig bevilling for hvert arrangement.

§ 10 Dispensasjoner
Dispensasjoner med hensyn til skjenketid kan gis innenfor rammen i Alkohollovens § 4-4.  Formannskapet kan gi et enkelt skjenkested rett til utvidet skjenketid.  

§ 11 Overtredelse
Ved overtredelse av bestemmelsene om  skjenke- og salgstider kan formannskapet inndra en bevilling for et visst tidsrom eller permanent, etter egne vedtatte retningslinjer

I disse saker gjelder forvaltningslovens bestemmelser om forhåndsvarsling, uttalerett o.l.

Forøvrig gjelder bestemmelsene i lov om overnattings- og serveringssteder, lov om åpningstider for utsalgssteder og lov om omsetning av alkoholholdig drikk m.v.

§ 12 Ikrafttreden.
Retningslinjer vedtatt av kommunestyret 16.12.1999, sak K-64/99 opphører.
•	De nye retningslinjene trer i kraft umiddelbart etter at vedtak i Meldal kommunestyre er gjort.